BHS+Talmud+Year+1+B

 Oral Law ||  || 1. What is the meaning of  Torah Shebaal peh?
 * ~ Unit ||~ Start Date (duration) ||~ Essential Questions ||~ Content / Concepts ||~ Skills ||~ Texts ||~ Supporting / Supplementary Materials ||~ **Assessment** ||
 * Gemara - The meaning of the

 2. How do we know that the Oral law is valid?

 3. Why do we have to follow commands from the Rabbis?

 4. How can laws which are disputed be Min Hatorah || 1. The meaning of תורה שבכתב

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 2. what works are included in it.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 3. The meaning of <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">תורה שבעל פה

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 4. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> what works are included in it.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 5. How can the oral law be written?

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 6. The meaning of <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">מצוה מדאורייתא

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 7. The meaning of <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">מצוה דרבנן

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 8. G-d can not command any Mitzvot after the death of Moshe <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> Rabbis can and G-d can not.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 9. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">תורה שבעל פה <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> when explaining a Torah law is <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">מדאורייתא

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 10. To determine <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">תורה שבכתב or <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">תורה שבעל פה <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> question is who commanded the law

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> Written or oral law the question is where is the law found

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 11. Much of oral law is coded in the written torah

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 12. although <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">משלוח מנות is written in Tanach it is a <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">מצוה דרבנן || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">1. Evaluating definitions and revising them to fit the facts.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 2. applying definitions to cases. ||  ||

[|into to talmud oral law smart.notebook]

audio review media type="file" key="intro to torah baal peh audio review.mp3" width="240" height="20" || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">1. classroom responses

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 2. written quiz || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> argue with earlier periods? Does it mean we or they were not as smart? || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">Rules Of Talmud
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">Rules of Gemara ||  || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">1. why cant Rabbis today or Rabbis from the Gemara

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 1. The Rabbis of the period of the משנה are known as תנאים.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 2. The Rabbis of the period of the גמרא are known as אמוראים.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 3. The compiler of the משנה was רבי יהודה הנשיא <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 4. The compilers of תלמוד בבלי were רבינא ורב אשי. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> \Compiler of ירושלמי was ר' יוחנן.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 5. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">אמוראים may not argue with תנאים, unless there is another תנא that agrees with him.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 6. רש''י belongs to a period of Rabbis known as ראשונים. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 7. The above group of Rabbis explain the Talmud and pasken

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 8. ראשונים may not argue with the Rabbis of the Talmud?

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 9. other works besides משנה associated with that period are ברייתא and תוספתא?

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 10. The latest period of Rabbis are known as the period of the אחרונים. || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">Begin basic words <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 1. Meaning of תנן and תניא and אתמר

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 2. . מתקיף questioning the logic

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 3 the term רמי or רמינהו means raising a contradiction between 2 = sources, usually Tannaim

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 4. מיתיבי or איתביה challenges a lower authority from a higher - an Amora challenged by a Tannaic source

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> 5. the term בעי or איבעיא להוּ is a question - is it A or B ||  || teacher worksheet

|| <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">1. classroom responses

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">2. written quiz || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;"> Kiddushin ||  || 1. A basic word list is compiled throughout the year as words are encountered. The final list for the year and an audio review are embedded in supplemental materials || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">1. A basic word list is compiled throughout the year as words are encountered. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">The final list for the year and an audio review will be embedded at the end of the year ||  ||   ||   || <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">1. quizzes and tests ||
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 10pt;">Basic Words Gemara
 * Introduction to kiddushin ||  || How does someone get married in Judaism?

What is the purpose of the canopy, chpaah at weddings? || 1. A marriage takes place in two stages, kiddushin and then nisuin.

2. Kiddushin i also nokwn as eirusin

3. Kiddushin can take place in 3 ways, בכסף או בשטר או בביאה

4. Most marriages today use a ring for kiddushin.

5. Kiddushin creates the prohibition of adultery and a divorce is required to release her from this bond.

6. The rabbis forbade performing kiddushin through intercourse and also forbade intercourse between a man and his arusah.

7. In the old days, kiddushin and nissuin were done at different times

7. NIssuin is when the man and wife are now living together as one flesh.

It is accomplished by bringing the arusa into his house or by intercourse for the sake of creating nissuin.

8. The chuppah canopy is an opinion that nissuin is created by this symbolic house that the bride and groom stand together under.

9. The yichud room is another way of groom and bride living together of nissuin. The eating together is part of the nissuin.

10. כתובה The "Ketubah" is a binding document of confidence and trust which details the husband's obligations to his wife. Therein, the Chatan pledges to "work for you, honor, provide for and support you, in accordance with the practices of Jewish husbands who work for their wives' honor, provide and support them in truth." It is also creates obligations on the part of the husband to the wife in case of divorce www.ahavat-israel.com/torat/marriage.php

11. Rambam Yah Chazakah or Mishnah Torah has section on marriage that is good way to get information

12. Shulchan Aruch also has a section in Even Haezer, which is one of four sectiions. || 1. basic words

2. reading and translating Rambam and Shulchan Aruch.

3. How to use Rambam and Shulchan Aruch to find information about halacha. || רמב"ם יד החזקה - הלכות אישות פרק א (א) קודם מתן תורה היה אדם פוגע אשה בשוק אם רצה הוא והיא לישא אותה מכניסה לביתו ובועלה בינו לבין עצמו ותהיה לו לאשה כיון שנתנה תורה נצטוו ישראל שאם ירצה האיש לישא אשה יקנה אותה תחלה בפני עדים ואחר כך תהיה לו לאשה שנאמר (דברים כ"ב) כי יקח איש אשה ובא אליה:

רמב"ם יד החזקה - הלכות אישות פרק א (ב) וליקוחין אלו מצות עשה של תורה הם ובאחד משלשה דברים האשה נקנית בכסף או בשטר או בביאה בביאה ובשטר מן התורה ובכסף מדברי סופרים וליקוחין אלו הן הנקראין קידושין או אירוסין בכל מקום ואשה שנקנית באחד משלשה דברים אלו היא הנקראת מקודשת או מאורסת. [השגת הראב"ד - בביאה ובשטר מן התורה ובכסף מדברי סופרים א"א זה שבוש ופרוש משובש הטעהו]: (ג) וכיון שנקנית האשה ונעשית מקודשת אע"פ שלא נבעלה ולא נכנסה לבית בעלה הרי היא אשת איש והבא עליה חוץ מבעלה חייב מיתת בית דין ואם רצה לגרש צריכה גט:

רמב"ם יד החזקה - הלכות אישות פרק ג (א) כיצד האשה מתקדשת אם בכסף הוא מקדש אין פחות מפרוטה כסף או שוה פרוטה אומר לה הרי את מקודשת לי או הרי את מאורסת לי או הרי את לי לאשה בזה ונותנן לה בפני עדים והאיש הוא שאומר דברים שמשמען שקונה אותה לו לאשה והוא שיתן לה הכסף: (ב) נתנה היא ואמרה לו הריני מקודשת לך הריני מאורסת לך הרי אני לך לאשה או בכל לשון הקנאה אינה מקודשת וכן אם נתנה היא לו ואמר הוא אינה מקודשת נתן הוא ואמרה היא הרי זו מקודשת בספק: (ג) ואם קידש בשטר כותב על הנייר או על החרס או על העלה ועל כל דבר שירצה הרי את מקודשת לי או הרי את מאורסת לי וכל כיוצא בדברים אלו ונותנו לה בפני עדים: (ד) וצריך שיכתוב אותו לשם האשה המתקדשת כגט ואינו כותבו אלא מדעתה כתבו שלא לשמה או לשמה ושלא מדעתה אע"פ שנתנו לה מדעתה בפני עדים אינה מקודשת: (ה) ואם קידש בביאה אומר לה הרי את מקודשת לי או הרי את מאורסת לי או הרי את לי לאשה בבעילה זו וכל כיוצא בזה ומתייחד עמה בפני שני עדים ובועלה והמקדש בביאה מסתמא דעתו על גמר ביאה וכשיגמור ביאתו תהיה מקודשת ובין שבא עליה כדרכה בין שבא עליה שלא כדרכה הרי זו מקודשת:

רמב"ם יד החזקה - הלכות אישות פרק ג (כא) אע"פ שעיקר הדברים כן הוא נהגו כל ישראל לקדש בכסף או בשוה כסף וכן אם רצה לקדש בשטר מקדש אבל אין מקדשין בביאה לכתחלה ואם קידש בביאה מכין אותו מכת מרדות כדי שלא יהיו ישראל פרוצים בדבר זה אע"פ שקידושיו קידושין גמורין:

רמב"ם יד החזקה - הלכות אישות פרק י (א) הארוסה אסורה לבעלה מדברי סופרים כל זמן שהיא בבית אביה והבא על ארוסתו בבית חמיו מכין אותו מכת מרדות ואפילו אם קידשה בביאה אסור לו לבוא עליה ביאה שנייה בבית אביה עד שיביא אותה לתוך ביתו ויתיחד עמה ויפרישנה לו וייחוד זה הוא הנקרא כניסה לחופה והוא הנקרא נישואין בכל מקום והבא על ארוסתו לשם נישואין אחר שקידשה משיערה בה קנאה ונעשית נשואה והרי היא אשתו לכל דבר:

שו"ע אבן העזר - סימן נה סימן נה - דין הארוסה לענין מזונות וקבורה וירושה, ואם יש לה כתובה: (א) הארוסה, אסורה לבעלה מדברי סופרים, כל זמן שהיא בבית אביה; והבא על ארוסתו בבית חמיו, מכין אותו מכת מרדות: הגה - ואפילו ביחוד, אסורים; ולכן ארוס שהוא עם ארוסתו בבית א', מברכין ז' ברכות פן יתייחדו (מרדכי פ"ק דכתובות). וי"א דאין להם לדור ביחד, שמא יקוצו זה בזה (כל בו). ואפילו בשדוכין בלא ארוסין יש לחוש (חידושי אגודה פרק קמא דכתובות). אפילו אם קדשה בביאה, אסור לו לבא עליה ביאה שניה בבית אביה, עד שיביא אותה לתוך ביתו ויתייחד עמה ויפרישנה לו, ויחוד זה הוא נקרא כניסה לחופה, והוא הנקרא נשואין בכל מקום. והבא על ארוסתו לשם נשואין, אחר שקידשה, משיערה בה, קנאה, ונעשית נשואה והרי היא כאשתו לכל דבר, וצריך לברך ברכת חתנים בבית החתן קודם הנשואין: הגה - וי"א דחופה אינה יחוד, אלא כל שהביאה החתן לביתו לשם נשואין (כ"כ הר"ן בשי"א ריש כתובות). וי"א שהחופה היא שפורסין סודר על ראשם בשעת הברכה (הב"י הביאו). וי"א דחופת בתולה משיצאה בהינומא; ואלמנה, משנתייחדו (תוספות פ"ק דיומא). והמנהג פשוט עכשיו לקרות חופה מקום שמכניסים שם יריעה פרוסה על גבי כלונסות, ומכניסים תחתיה החתן והכלה ברבים, ומקדשה שם ומברכין שם ברכת ארוסין ונשואין, ואח"כ מוליכים אותם לבית ואוכלים ביחד במקום צנוע, וזהו החופה הנוהגת עכשיו. ועיין לקמן סי' ס"ב ט' וסימן ס"א: || Teacher Worksheet || Tests

classroom responses || Kiddushin Chapter 2 Mishna and 1st piece of gemara 41A
 * Tractate

One can marry y one's self and through a meesneger,

why mention self, it can be deduced from messneger ||  || 1. when can a sheliach be used and when not? Can I make a sheliach to wear tefilin for me?

not answered in this unit || Mishnah 1. a man can transact kiddushin through a sheliach

2. a woman can become married through a sheliach

3. a man can marry off his daughters who are a. ketana b. naara

4. Bogeres - 6 montha after naara Naara - girls who is 12 and has 2 pubic hairs Ketana - girl who is either under 12 or over 12 but does not have 2 pubic hairs

5. rashi - if father can marry off naara, then dertainly can marry off ketana

Gemara q - why say himslef and messenger

a. teaches better to do by self

alternative answer and version a. forbidden to do by self - must see girl first

b. for the woman it is better but not forbidden - principle of טב למיתב טן דו מלמיתב ארמלו:

5. Rashi - question forbidden for her to use messenger also on account of the groom needing to see her

answer - but no prohibition vis-a-vis her

6. Toasfos - q - why not say Rav yosef is referring to case of his messenger and is also only better and say it is where he saw her already

a - gemara wants to show how rav yosef principle can be proven from the mishnah || 1. Read and pronounce Gemara properly

2. learning translation of the gemara

3. parsing the gemara into proper phrases

4. understanding the logic of the Gemara

5. building basic word vocabulary || תלמוד בבלי מסכת קידושין דף מא/א משנה האיש מקדש בו ובשלוחו האשה מתקדשת בה ובשלוחה האיש מקדש את בתו כשהיא נערה בו ובשלוחו: גמרא השתא בשלוחו מקדש בו מיבעיא אמר רב יוסף מצוה בו יותר מבשלוחו כי הא דרב ספרא מחריך רישא רבא מלח שיבוטא איכא דאמרי בהא איסורא נמי אית בה כדרב יהודה אמר רב דאמר רב יהודה אמר רב אסור לאדם שיקדש את האשה עד שיראנה שמא יראה בה דבר מגונה ותתגנה עליו ורחמנא אמר ואהבת לרעך כמוך וכי איתמר דרב יוסף אסיפא איתמר האשה מתקדשת בה ובשלוחה השתא בשלוחה מיקדשא בה מיבעיא אמר רב יוסף מצוה בה יותר מבשלוחה כי הא דרב ספרא מחריך רישא רבא מלח שיבוטא אבל בהא איסורא לית בה כדריש לקיש דאמר ריש לקיש טב למיתב טן דו מלמיתב ארמלו:

רמב"ם יד החזקה - הלכות אישות פרק ב )א( הבת מיום לידתה עד שתהיה בת שתים עשרה שנה גמורות היא הנקראת קטנה ונקראת תינוקת ואפילו הביאה כמה שערות בתוך הזמן הזה אינן אלא כשומה אבל אם הביאה שתי שערות למטה בגוף במקומות הידועות להבאת שיער והיא מבת שתים עשרה שנה ויום אחד ומעלה נקראת נערה:

)ב( והבאת שתי שערות בזמן הזה נקרא סימן התחתון ומאחר שתביא סימן התחתון תקרא נערה עד ששה חדשים גמורים ומתחלת יום תשלום הששה חדשים ומעלה תקרא בוגרת ואין בין נערות לבגרות אלא ששה חדשים בלבד:

)ג( הגיעה לשתים עשרה שנה ויום אחד ולא הביאה שתי שערות אע"פ שנראו בה סימני אילונית עדיין קטנה היא עד עשרים שנה וכשתביא שתי שערות אפילו בשנת עשרים תהיה נערה ששה חדשים ואחר כך תקרא בוגרת:

Rashi kiddushin 41. כשהיא נערה - וכ"ש כשהיא קטנה אם קבל קידושין מקודשת והאי דנקט נערה אורח ארעא אשמועינן דקטנה לכתחלה לא כדמפרש בגמ'

מצוה בו יותר מבשלוחו - דכי עסיק גופו במצות מקבל שכר טפי: מחריך רישא - לכבוד שבת: שיבוטא - דג:

וכי איתמר דרב יוסף - דאמר מצוה הוא דאיכא ולאו איסורא אסיפא איתמר

דאמר ר"ל טב למיתב טן דו - משל הוא שהנשים אומרות על בעל כל דהו שהוא טוב לשבת עם שני גופים משבת אלמנה: טן - גוף: דו - שנים ואי קשיא ה"נ גבי דידה איכא איסורא כי יהיב קידושין לשלוחה ולא חזי לה אין הכי נמי ומיהו מתני' בדידה קאמר דהיא מיקדשא בה ובשלוחה הלכך הא דתנא בה למצוה אשמועינן אבל איסורא לגבי דידה ליכא אבל רישא דאיירי בדידיה תנא בו משום איסורא:

תוספות קידושין דף מא/א אי איתמר דרב יוסף אסיפא איתמר - ולהכי לא מוקי ארישא וכגון שמכירה משום דהא מנ"ל דלמא מתני' מיירי בין מכירה ובין אין מכירה ואפי' איסורא איכא ומלתא דרב יוסף לא נדע: || teacher worksheet || 1. written exams

2. oral exams

3. classroom discussion and responses ||