BHS+Talmud+Sukkah

Gemara - The meaning of the Oral Law ||  || 1. What is the meaning of Torah Shebaal peh?
 * ~ Unit ||~ Start Date (duration) ||~ Essential Questions ||~ Content / Concepts ||~ Skills ||~ Texts ||~ Supporting / Supplementary Materials ||~ **Assessment** ||
 * Introduction to

2. How do we know that the Oral law is valid?

3. Why do we have to follow commands from the Rabbis?

4. How can laws which are disputed be Min Hatorah? || 1. The meaning of תורה שבכתב

2. what works are included in it.

3. The meaning of תורה שבעל פה

4.what works are included in it.

5. How can the oral law be written?

6. The meaning of מצוה מדאורייתא

7. The meaning of מצוה דרבנן

8. G-d can not command any Mitzvot after the death of Moshe Rabbis can and G-d can not.

9. תורה שבעל פה when explaining a Torah law is מדאורייתא

10. To determine תורה שבכתב or תורה שבעל פה question is who commanded the law

Written or oral law the question is where is the law found

11. Much of oral law is coded in the written torah

12. although משלוח מנות is written in Tanach it is a מצוה דרבנן || 1. Evaluating definitions and revising them to fit the facts.

2. applying definitions to cases. ||  || Teacher Worksheet

audio review media type="file" key="intro to torah baal peh audio review.mp3" width="216" height="18" || 1. classroom responses

2. written quiz || argue with earlier periods? Does it mean we or they were not as smart? || Rules Of Talmud
 * Rules of Gemara ||  || 1. why cant Rabbis today or Rabbis from the Gemara

1. The Rabbis of the period of the משנה are known as תנאים.

2. The Rabbis of the period of the גמרא are known as אמוראים.

3. The compiler of the משנה was רבי יהודה הנשיא 4. The compilers of תלמוד בבלי were רבינא ורב אשי. \Compiler of ירושלמי was ר' יוחנן.

5. אמוראים may not argue with תנאים, unless there is another תנא that agrees with him.

6. רש''י belongs to a period of Rabbis known as ראשונים. 7. The above group of Rabbis explain the Talmud and pasken

8. ראשונים may not argue with the Rabbis of the Talmud?

9. other works besides משנה associated with that period are ברייתא and תוספתא?

10. The latest period of Rabbis are known as the period of the אחרונים. || Begin basic words 1. Meaning of תנן and תניא and אתמר

2. . מתקיף questioning the logic

3 the term רמי or רמינהו means raising a contradiction between 2 = sources, usually Tannaim

4. מיתיבי or איתביה challenges a lower authority from a higher - an Amora challenged by a Tannaic source

5. the term בעי or איבעיא להוּ is a question - is it A or B ||  || Teacher WS || 1. classroom responses

2. written quiz ||
 * Basic Words Gemara

Rosh Hashanah

Sukkah Arvei pesachim || all year ||  || 1. A basic word list is compiled throughout the year as words are encountered.

The list is on Quizlet There is an overall list of all the words.

There is a sublist of key words, common words, and basic concepts such as Gezeira Shaveh || 1. A basic word list is compiled throughout the year as words are encountered. ||  || It is on quizlet at ygersten

[]

[] || quizzes and tests ||
 * Rosh Hashana

Is the Shofar of a Par Kosher ||  || 1. what is the difference between a shofar and a keren, are they just not synonyms? || 1. Rabanan hold horn of cow no good because just a horn, not a shofar.

2. Reb Yose holds all animal horns a re considered shofaros

3. A keren is horn of animal, ashofar is a musical instrument || 1. Reading gemara

2. Translating Gemara

3. Parsing the gemara

4. understanding the shakla Vetarya

5. basic words

6. mapping sections of gemara based on key terms || תלמוד בבל י מסכת ראש השנה דף כו/א משנה כל השופרות כשרים חוץ משל פרה מפני שהוא קרן אמר רבי יוסי והלא כל השופרות נקראו קרן שנאמר במשוך בקרן היובל: גמרא שפיר קאמר רבי יוסי ורבנן כל השופרות אקרו שופר ואקרו קרן דפרה קרן אקרי שופר לא אקרי דכתיב בכור שורו הדר לו וקרני ראם קרניו ורבי יוסי אמר לך דפרה נמי אקרי שופר דכתיב ותיטב לה' משור פר אם שור למה פר ואם פר למה שור אלא מאי שור פר משופר ורבנן כדרב מתנה דאמר רב מתנה מאי שור פר שהוא גדול כפר || Teacher Generated Worksheets

media type="file" key="Rosh Hashana 2012 1 audio a the mishnah.mp3" width="240" height="20" || 1. Class discussion

2. Oral readings in class

3. Teacher generated written tests

||
 * תלמוד בבלי מסכת ראש השנה דף כו/ב משנה

Curved or Straight Shofar ||  ||   || 1. There is no open source to use shofar on rosh hashana in Torah

2. There is a mitzvah to blow shofar on yom kippur on yovel.

3. the meaning of a gzeirah shaveh

4. There is a gezeira shavah using chodesh sheveyey that teaches rosh ahshan uses shofar and yom kippur has malchiyot etc.

5. Debate if curved or straight shofar used for rosh hashana and yom kippur and if they are the same based on gezeira shava

6. Contradiction with earlier Mishnah that said all shofarot are kosher

7. 2 approaches Rash - last mishna Bedieved, this Mishnah Lechatchilah

Tosafos - they Mishnayos argue

8. Q - how can shofar for rosh hashana be derived from yom kippur if the yom kippur shofar unacceptable for rosh hashana - acc. to Tosafos understanding of Reb Yehudah

9. Tosafos answer and interpretation that a pesul in cheftzah can be both a pesul in cheftzah and a pesul in maase

and curved is needed for maase not cheftzha and gezeira shava is interms of the cheftzah

10. How can Reb Levi pasken like no tanna

11. Answer - He paskens like different tanaaim regarding 2 different issues so his opinion based on tanaim

12. || 1. Reading gemara

2. Translating Gemara

3. Parsing the gemara

4. understanding the shakla Vetarya

5. basic words

6. searching for questions in the gemara || תלמוד בבלי מסכת ראש השנה דף כו/ב משנה שופר של ראש השנה של יעל פשוט ופיו מצופה זהב ושתי חצוצרות מן הצדדין שופר מאריך וחצוצרות מקצרות שמצות היום בשופר ובתעניות בשל זכרים כפופין ופיהן מצופה כסף ושתי חצוצרות באמצע שופר מקצר וחצוצרות מאריכות שמצות היום בחצוצרות שוה היובל לראש השנה לתקיעה ולברכות רבי יהודה אומר בראש השנה תוקעין בשל זכרים וביובלות בשל יעלים: גמרא אמר רבי לוי מצוה של ראש השנה ושל יום הכפורים בכפופין ושל כל השנה בפשוטין והתנן שופר של ראש השנה של יעל פשוט הוא דאמר כי האי תנא דתניא רבי יהודה אומר בראש השנה היו תוקעין בשל זכרים כפופין וביובלות בשל יעלים ולימא הלכתא כרבי יהודה אי אמרת הלכתא כרבי יהודה הוה אמינא אפילו של יובל נמי כרבי יהודה סבירא ליה קא משמע לן במאי קמיפלגי מר סבר בראש השנה כמה דכייף איניש דעתיה טפי מעלי וביום הכפורים כמה דפשיט איניש דעתיה טפי מעלי ומר סבר בראש השנה כמה דפשיט איניש דעתיה טפי מעלי ובתעניות כמה דכייף איניש דעתיה טפי מעלי:

רש"י ראש השנה דף כו/ב  כמה דכייף איניש - בתפלתו, פניו כבושין לארץ, טפי עדיף, משום והיו עיני ולבי שם (מלכים א', ט), הלכך, בראש השנה דלתפלה, ולהזכיר עקידת יצחק בא בעינן כפופין, ויובלות שהן לקרוא דרור בעינן פשוטין, וגזירה שוה לית ליה:

רש"י ראש השנה דף כו/ב  כמה דפשיט טפי עדיף - משום **__נשא לבבנו אל כפים__** (איכה ג), הלכך, בראש השנה בפשוטין, דלתפלה הוא, __ודיום הכפורים נמי משום דשוייה בגזירה שוה__, ובתענית דלכנופיא לא איכפת לן, __ועבדינן כפופין, להכירא,__ ולרבי לוי אית ליה כרבי יהודה, דלתפלה בעינן כפופים, וביום הכפורים סבירא ליה דשוה היובל לראש השנה כרבנן, הלכך תרווייהו בעינן כפופים

(41( ספר במדבר פרק כט )א( ובחדש השביעי באחד לחדש מקרא קדש יהיה לכם כל מלאכת עבדה לא תעשו יום תרועה יהיה לכם ספר ויקרא פרק כה (ח( וספרת לך שבע שבתת שנים שבע שנים שבע פעמים והיו לך ימי שבע שבתת השנים תשע וארבעים שנה: )ט( והעברת שופר תרועה בחדש השבעי בעשור לחדש ביום הכפרים תעבירו שופר בכל ארצכם: : || Teacher Generated Worksheets

media type="file" key="Rosh Hashana 2012 3 audio the gemara a.mp3" width="240" height="20" media type="file" key="Rosh Hashana 2012 3 audio basic translation of mishna and gemara.mp3" width="240" height="20" media type="file" key="Rosh Hashana 2012 3 audio just reading of mishna and gemara.mp3" width="240" height="20" || 1. Class discussion

2. Oral readings in class

3. Teacher generated written tests

||
 * The covering of the mouth of the shofar in Gold ||  || How do arguments in halacha develop || 1. The mouth of the shofar may be covered in gold, but not where the blower places his/her lips.

2. There are 3 logical interpretations of this answer A. the wider side of the shofar is also called mouth and what is covered in gold B. the narrow part is mouth and is only covered till point where the blowers lips will not make contact C. the top part of mouthpiece not covered in gold, only the side is D. arguments based on using intuition to based on quality of the ideas and the language of the text to choose best possibility. || 1. Reading gemara

2. Translating Gemara

3. Parsing the gemara

4. understanding the shakla Vetarya

5. basic words

6. mapping sections of gemara based on key terms || ופיו מצופה זהב: והתניא ציפהו זהב במקום הנחת פיו פסול שלא במקום הנחת פיו כשר אמר אביי כי תנן נמי מתניתין שלא במקום הנחת פה תנן:

תלמוד בבלי מסכת ראש

השנה דף כז/ ב

ציפהו זהב במקום הנחת פה פסול שלא במקום הנחת פה כשר ציפהו זהב מבפנים פסול מבחוץ אם נשתנה קולו מכמות שהיה פסול ואם לאו כשר || Teacher Generated Worksheets Audio review

media type="file" key="Rosh Hashana 2013 4 mouth in gold mp3.mp3" width="240" height="20"

|| 1. Class discussion

2. Oral readings in class

3. Teacher generated written tests

||
 * When can two sounds be heard simultaneously. anf the person can still hear the sound sufficiently to fulfill the mitzvah

האם תרי קלי משתמעי ||  ||   || 1. The ability to hear two sounds well does not normally exist from case of Zacor V"shamor being said in 1 utterance and saying and hearing a miracle.

2. Conflicts with fulfilling shofar blown with trumpets

3. suggestion that one fulfills shofar with shofar being blow longer.

4. deduction of premise - one does not have to hear the beginning or ends of shofar blowing.

5. why cant one long tekia be for 2 tekias

6. We dont split one continuous sound into 2

7. The case of the blowing into a pit shows that hearing 1st part of tekia not enough

8. understanding that halacha a scientific type process, 1st theory is you can hear 2 sounds, then the data of oral law proves false, then one need only hear end of tekia which data of oral law proves false - so we need a new solution - back to old theory with stipulations

9. new sevara - two kol cant be heard only when produced by 1 person

10. new premise challenged from keria and answered that shofar like halal meaning that when sounds are dear and from 2 people, a sound can be heard. ||  ||   ||   ||   ||
 * The Basic concepts of the laws of sukkah ||  ||   || 1. the phrase

בַּסֻּכֹּת תֵּשְׁבוּ means תֵּשְׁבוּ כְּעֵין תָּדוּרוּ which teaches Mitztaer exempt

2. sukkah made of schach and walls

3. house is keva sukkah arai

4. schach grows from ground and is not mekabel tumah

6

טפחים to an אמה 7 דופן עקומה לבוד 8 9תעשה ולא מן העשוי 10 גוד אסיק 11 פִּי תִּקְרָה יוֹרֵד וְסוֹתֵם 12 גוד אחית

7. ||  ||  ספר ויקרא פרק כג (מב) בַּסֻּכֹּת תֵּשְׁבוּ שִׁבְעַת יָמִים כָּל הָאֶזְרָח בְּיִשְׂרָאֵל יֵשְׁבוּ בַּסֻּכֹּת: )מג) לְמַעַן יֵדְעוּ דֹרֹתֵיכֶם כִּי בַסֻּכּוֹת הוֹשַׁבְתִּי אֶת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל בְּהוֹצִיאִי אוֹתָם מֵאֶרֶץ מִצְרָיִם אֲנִי יְהֹוָה אֱלֹהֵיכֶם: || ||  || סוכה שהיא גבוהה למעלה מעשרים אמה פסולה ורבי יהודה מכשיר ושאינה גבוהה עשרה טפחים ושאין לה (שלשה) ]שלש[ דפנות ושחמתה מרובה מצלתה פסולה רש"י סוכה דף ב/א משנה:  סוכה, ור' יהודה מכשיר - בגמרא מפרש פלוגתייהו:  ושאינה גבוהה עשרה - בגמרא מפרש טעמא:  שלש דפנות - נמי בגמרא יליף להו: ושחמתה מרובה מצלתה - המועט בטל ברוב, והרי הוא כמי שאינו, ועל שם הסכך קרויה סוכה || [[file:sukkah 2012 1.dwd]] || [[file:sukkah 2012 1 q a.dwd]] ||
 * תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/א משנה ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/א משנה
 * תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/א גמרא

מאי שנא גבי סוכה דתני פסולה ומאי שנא גבי מבוי דתני תקנתא ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/א גמרא תנן התם מבוי שהוא גבוה מעשרים אמה ימעט רבי יהודה אומר אינו צריך מאי שנא גבי סוכה דתני פסולה ומאי שנא גבי מבוי דתני תקנתא סוכה דאורייתא תני פסולה מבוי דרבנן תני תקנתא ואיבעית אימא בדאורייתא נמי תני תקנתא מיהו סוכה )דנפישי מילתה( [דנפישין מיליה] פסיק ותני פסולה מבוי דלא נפיש מיליה תני תקנתא תוספות סוכה דף ב/א דאורייתא תני פסולה -

דאי הוה תני ימעט חיישינן דילמא טעי איניש לומר ימעט לכתחילה ודיעבד כשרה ודקדק בלשונו דלמא אתי לידי איסורא דאורייתא ותני פסולה אע"ג דלא הוי לישנא מעליא כמו ימעט אבל במבוי דרבנן לא חייש ותנא ימעט שהוא לישנא מעליא כדאשכחן בריש פסחים )דף ג.( שעקם הכתוב כמה אותיות שלא להוציא דבר מגונה מפיו ובקונטרס לא פירש כן אי נמי יש לומר דלשון ימעט משמע חומרא דרבנן בעלמא ופסולה משמע דאורייתא ובפרק במה מדליקין )שבת דף כב.( דאמרינן נר חנוכה שהניחה למעלה מעשרים אמה פסולה כסוכה וכמבוי אגב דתנן כסוכה נקט נמי גבי נר חנוכה פסולה א"נ אי הוה תני ימעט הוה משמע כמות שהיתה מדלקת ישפילנה וזה אינו למאן דאמר הדלקה עושה מצוה ואפי' למ"ד הנחה עושה מצוה חיישינן דהרואה אומר לצורכו הוא מדליקה כדאמרינן גבי הדליקה בפנים והניחה בחוץ || ||

|| מנא הני מילי why is over 20 amot invalid תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב why don't the amoraim agree with each other's reason ||  ||   ||   ||   ||  תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/א מנא הני מילי אמר רבה דאמר קרא למען ידעו דרתיכם כי בסכות הושבתי את בני ישראל עד עשרים אמה אדם יודע שהוא דר בסוכה למעלה מעשרים אמה אין אדם יודע שדר בסוכה משום דלא שלטא בה עינא רבי זירא אמר מהכא וסכה תהיה לצל יומם מחרב עד עשרים אמה אדם יושב בצל סוכה למעלה מעשרים אמה אין אדם יושב בצל סוכה אלא בצל דפנות אמר ליה אביי אלא מעתה העושה סוכתו בעשתרות קרנים הכי נמי דלא הוי סוכה אמר ליה התם דל עשתרות קרנים איכא צל סוכה הכא דל דפנות ליכא צל סוכה ורבא אמר מהכא בסכת תשבו שבעת ימים אמרה תורה כל שבעת הימים צא מדירת קבע ושב בדירת עראי עד עשרים אמה אדם עושה דירתו דירת עראי למעלה מעשרים אמה אין אדם עושה דירתו דירת עראי אלא דירת קבע אמר ליה אביי אלא מעתה עשה מחיצות של ברזל וסיכך על גבן הכי נמי דלא הוי סוכה אמר ליה הכי קאמינא לך עד עשרים אמה דאדם עושה דירתו דירת עראי כי עביד ליה דירת קבע נמי נפיק למעלה מעשרים אמה דאדם עושה דירתו דירת קבע כי עביד ליה דירת עראי נמי לא נפיק רש"י סוכה דף ב/א    למען ידעו   עשה סוכה שישיבתה ניכרת לך, דכתיב ידעו כי בסוכות הושבתי צויתי לישב, הכי דריש ליה, ואף על גב דאין יוצא מידי פשוטו דהיקף ענני כבוד, מיהו דרשינן ליה לדרשה: דלא שלטא ביה עינא  שאינו רואה את הסכך, וסוכה היינו סכך, כשמה: וסוכה תהיה לצל -  משמע אין סכך אלא העשוי לצל : אלא בצל דפנות  שהצללין מגיעין זה לזה מתוך גובהן של דפנות, ואין צריך סכך, ולקמן מוקי פלוגתייהו לר' זירא בשאין בה אלא ארבע על ארבע, דקים להו לרבנן דבהאי שיעורא ליכא צל סכך אלא צל של דפנות: עשתרות קרנים -  שני הרים גדולים, והשפלה ביניהם, ומתוך גובה ההרים אין חמה זורחת שם בשפלה : דל דפנות ליכא צל סוכה -  שחמה באה מתחתיה, נמצא שמה בטל :   שבעת ימים -   סוכה של שבעה ותו לא, דהיינו עראי, ודייה במחיצות קלות : למעלה מעשרים -  צריך לעשות יסודותיה ומחיצותיה קבועין, שלא תפול : עד עשרים אמה דאדם עושה כו' -  שפיר דמי, דודאי יש בכלל קבע עראי, והרי עשה כתורה, ועל כרחך לא הקפידה תורה על העראי אלא לשם שיעור, לתת לך שיעור בגובהה, שתהא יכולה לעמוד על ידי יתידות עראי:
 * תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/א

תוספות סוכה דף ב/א  כי עביד ליה דירת קבע שפיר דמי -   דאע"ג דיש לפרש קרא בדירה שאינה ראויה אלא לשבעה למעוטי קבע משמע ליה קרא דאתא לשיעורא לאורויי לך מדת גובהה כלו' בסוכה שאפשר לעשות עראי וא"ת וכיון דלא חיישינן אלא שתהא ראויה לעשותה עראי ואע"פ שעושה אותה קבע א"כ אמאי אמר (תענית דף ב:) גשמים סימן קללה בחג והלא יכול לקבוע הנסרים במסמרים שלא ירדו גשמים בסוכה ואפילו תימצי לומר דאסור משום גזרת תקרה כי היכי דאמר לקמן בפירקין (דף יד.) גבי פלוגתא דר"מ ורבי יהודה דמסככין בנסרין דאי מכשרת בהו אתי למימר מה לי לסכך בזה מה לי לישב תחת תקרת ביתי וביתו ודאי פסול מדאורייתא דסוכה אמר רחמנא ולא ביתו של כל ימות השנה מ"מ כיון דלא אסור אלא מדרבנן לא שייכא למימר שהגשמים סימן קללה וי"ל דנהי דלא חיישינן בדפנות אי עביד להו קבע מ"מ בסככה שעיקר הסוכה על שם הסכך לא מיתכשרה עד דעביד לה עראי ומה"ט נמי ניחא לרבי זירא דדריש מדכתי' וסוכה תהיה לצל הא כתי' נמי מזרם וממטר וניבעי נמי שלא ירדו גשמים לתוכה אלא ודאי משום דבעינן סככה וא"כ הוה ליה קבע:  ||  ||   || כולהו כרבה לא אמרי ההוא ידיעה לדורות היא כרבי זירא נמי לא אמרי ההוא לימות המשיח הוא דכתיב ורבי זירא אם כן לימא קרא וחפה תהיה לצל יומם ומאי וסכה תהיה לצל יומם שמעת מינה תרתי כרבא נמי לא אמרי משום קושיא דאביי || ||   || כמאן אזלא ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב כמאן אזלא הא דאמר רבי יאשיה אמר רב מחלוקת בשאין דפנות מגיעות לסכך אבל דפנות מגיעות לסכך אפילו למעלה מעשרים אמה כשרה כמאן כרבה דאמר משום דלא שלטא בה עינא וכיון דדפנות מגיעות לסכך משלט שלטא בה עינא כמאן אזלא הא דאמר רב הונא אמר רב מחלוקת בשאין בה אלא ארבע אמות על ארבע אמות אבל יש בה יותר מארבע אמות על ארבע אמות אפילו למעלה מעשרים אמה כשרה כמאן כרבי זירא דאמר משום צל הוא וכיון דרויחא איכא צל סוכה כמאן אזלא הא דאמר רב חנן בר רבה אמר רב מחלוקת בשאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו ושולחנו אבל מחזקת יותר מכדי ראשו ורובו ושולחנו אפילו למעלה מעשרים אמה כשרה כמאן דלא כחד || media type="file" key="sukkah 2012 audio worksheet 5a quick review of reb ysohiah.mp3" width="240" height="20" media type="file" key="sukkah 2012 audio worksheet 5b quick review of reb huna.mp3" width="240" height="20" ||
 * תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב why don't the amoraim agree with each other's reason ||   ||   ||   ||   ||  תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב
 * תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב

|| וכיון דדפנות מגיעות לסכך מישלט שלטא ביה עינא - ולא דמי לנר חנוכה ||  ||   ||   ||   ||  תוספות סוכה דף ב/ב וכיון דדפנות מגיעות לסכך מישלט שלטא ביה עינא - ולא דמי לנר חנוכה וקורת מבוי דלא חשיב היכר למעלה מעשרים אע"פ שהקורה על גבי כתלים דהתם קורה טפח לא שליט בה עינא כמו בסוכה דרחבה טובא :  ; || media type="file" key="sukkah 2012 audio worksheet 5a quick review of Tosafos walls reach.mp3" width="240" height="20" media type="file" key="sukkah audio tosafos walls reach.mp3" width="240" height="20" ||  || בשלמא ||   ||   ||   ||   ||  תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב  בשלמא דרבי יאשיה פליגא אדרב הונא ורב חנן בר רבה דאינהו קא יהבי שעורא במשכא ואיהו לא קא יהיב שעורא במשכא אלא רב הונא ורב חנן בר רבה נימא בהכשר סוכה קמיפלגי דמר סבר הכשר סוכה בארבע אמות ומר סבר הכשר סוכה במחזקת ראשו ורובו ושולחנו לא דכולי עלמא הכשר סוכה ראשו ורובו ושולחנו והכא בהא קמיפלגי דמר סבר במחזקת ראשו ורובו ושולחנו פליגי אבל יותר מראשו ורובו ושולחנו דברי הכל כשרה ומר סבר מראשו ורובו ושולחנו עד ארבע אמות פליגי אבל יותר מארבע אמות דברי הכל כשרה ||
 * תוספות סוכה דף ב/ב
 * תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב

media type="file" key="sukkah audio worksheet 6 beshlama.mp3" width="240" height="20" || ||
 * מיתיבי

הילני המלכה ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ב/ב מיתיבי סוכה שהיא גבוהה למעלה מעשרים אמה פסולה ורבי יהודה מכשיר עד ארבעים וחמשים אמה אמר רבי יהודה מעשה בהילני המלכה בלוד שהיתה סוכתה גבוהה מעשרים אמה והיו זקנים נכנסין ויוצאין לשם ולא אמרו לה דבר אמרו לו משם ראייה אשה היתה ופטורה מן הסוכה אמר להן והלא שבעה בנים הוו לה ועוד כל מעשיה לא עשתה אלא על פי חכמים למה לי למיתני ועוד כל מעשיה לא עשתה אלא על פי חכמים הכי קאמר להו כי תאמרו בנים קטנים היו וקטנים פטורין מן הסוכה כיון דשבעה הוו אי אפשר דלא הוי בהו חד שאינו צריך לאמו וכי תימרו קטן שאינו צריך לאמו מדרבנן הוא דמיחייב ואיהי בדרבנן לא משגחה תא שמע ועוד כל מעשיה לא עשתה אלא על פי חכמים בשלמא למאן דאמר בשאין דפנות מגיעות לסכך מחלוקת דרכה של מלכה לישב בסוכה שאין דפנות מגיעות לסכך תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ג/א משום אוירא אלא למאן דאמר בסוכה קטנה מחלוקת וכי דרכה של מלכה לישב בסוכה קטנה אמר רבה בר רב אדא לא נצרכה אלא לסוכה העשויה קיטוניות קיטוניות וכי דרכה של מלכה לישב בסוכה העשויה קיטוניות קיטוניות אמר רב אשי לא נצרכה אלא לקיטוניות שבה רבנן סברי בניה בסוכה מעליא הוו יתבי ואיהי יתבה בקיטוניות משום צניעותא ומשום הכי לא אמרי לה דבר ורבי יהודה סבר בניה גבה הוו יתבי ואפילו הכי לא אמרי לה דבר רש"י סוכה דף ג/א ור' יהודה סבר כו' - ואם תאמר לרב חנן דמוקי פלוגתא בשאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו ושולחנו, הכא כיון דבניה גבה הויא לה גדולה, ומודו בה רבנן, ומאי ראיה של ר' יהודה,

יש לומר דשולחנה בתוך הסוכה הגדולה היתה, ובניה על השולחן היו יושבין ראשן ורובן, ולא כמסובין הן ולא כזקופין, ולי נראה דודאי לרב חנן קשיא, והאי תירוצא לרב הונא הוא, וכן עיקר, דשיעור ראשו ורובו אמרינן לקמן דאינו אלא שבעה טפחים, ואי אפשר לשבעה בנים בשבעה טפחים:

תוספות סוכה דף ג/א לא נצרכה אלא לקיטוניות שבה - מה שדחק בקונטרס לרב חנן בר רבה מה ראיה לרבי יהודה הא אי אפשר לשבעה בנים בשבעה טפחים לאו פירכא היא דדילמא ארוכה טובא אבל לא היתה רחבה שבעה טפחים ובניה באותו אורך הוו יתבי: || media type="file" key="sukkah audio worksheet 7 meisvei.mp3" width="240" height="20"

|| ||  תלמוד בבלי מסכת סוכה דף כח/א משנה
 * The minimum size for a sukkah and eating with table outside the sukkah, bait shamai and beit hilel
 * The minimum size for a sukkah and eating with table outside the sukkah, bait shamai and beit hilel

תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ג/א

||  ||   ||   ||   ||  תלמוד בבלי מסכת סוכה דף כח/א משנה מי שהיה ראשו ורובו בסוכה ושולחנו בתוך הבית בית שמאי פוסלין ובית הלל מכשירין אמרו להם בית הלל לבית שמאי לא כך היה מעשה שהלכו זקני בית שמאי וזקני בית הלל לבקר את רבי יוחנן בן החורנית ומצאוהו שהיה יושב ראשו ורובו בסוכה ושולחנו בתוך הבית ולא אמרו לו דבר אמרו להם בית שמאי משם ראיה אף הם אמרו לו אם כן היית נוהג לא קיימת מצות סוכה מימיך

תלמוד בבלי מסכת סוכה דף ג/א אמר רב שמואל בר יצחק הלכה צריכה שתהא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו אמר ליה רבי אבא כמאן כבית שמאי אמר ליה אלא כמאן איכא דאמרי אמר רבי אבא דאמר לך מני אמר ליה בית שמאי היא ולא תזוז מינה מתקיף לה רב נחמן בר יצחק ממאי דבית שמאי ובית הלל בסוכה קטנה פליגי דלמא בסוכה גדולה פליגי וכגון דיתיב אפומא דמטולתא ושולחנו בתוך הבית דבית שמאי סברי גזרינן שמא ימשך אחר שולחנו ובית הלל סברי לא גזרינן ודיקא נמי דקתני מי שהיה ראשו ורובו בסוכה ושולחנו בתוך הבית בית שמאי פוסלין ובית הלל מכשירין ואם איתא מחזקת ואינה מחזקת מיבעי ליה ובסוכה קטנה לא פליגי והתניא מחזקת ראשו ורובו ושולחנו כשרה רבי אומר עד שיהא בה ארבע אמות על ארבע אמות ותניא אידך רבי אומר כל סוכה שאין בה ארבע אמות על ארבע אמות פסולה וחכמים אומרים אפילו אינה מחזקת אלא ראשו ורובו כשרה ואילו שולחנו לא קתני קשיין אהדדי אלא לאו שמע מינה הא בית שמאי הא בית הלל אמר מר זוטרא מתניתין נמי דיקא מדקתני בית שמאי פוסלין ובית הלל מכשירין ואם איתא בית שמאי אומרים לא יצא ובית הלל אומרים יצא מיבעי ליה ואלא קשיא מי שהיה לעולם בתרתי פליגי פליגי בסוכה קטנה ופליגי בסוכה גדולה וחסורי מיחסרא והכי קתני מי שהיה ראשו ורובו בסוכה ושולחנו בתוך הבית בית שמאי אומרים לא יצא ובית הלל אומרים יצא ושאינה מחזקת אלא כדי ראשו ורובו בלבד בית שמאי פוסלין ובית הלל מכשירי

|| media type="file" key="sukkah audio worksheet 8 beit shamai beit hillel. reading practice begins at 17-50.mp3" width="240" height="20"

|| ||
 * Dofen akumah

תלמוד בבלי מסכת סוכה דף יז/א ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת סוכה דף יז/א

משנה הרחיק את הסיכוך מן הדפנות שלשה טפחים פסולה בית שנפחת וסיכך על גביו אם יש מן הכותל לסיכוך ארבע אמות פסולה וכן חצר שהיא מוקפת אכסדרה סוכה גדולה שהקיפוה בדבר שאין מסככין בו אם יש תחתיו ארבע אמות פסולה: גמרא כל הני למה לי צריכא דאי אשמעינן בית שנפחת משום דהני מחיצות לבית עבידן אבל חצר המוקפת אכסדרה דמחיצות לאו לאכסדרה עבידי אימא לא צריכא ואי אשמעינן הני תרתי משום דסככן סכך כשר הוא אבל סוכה גדולה שהקיפוה בדבר שאין מסככין בו דסככה סכך פסול הוא אימא לא צריכא rashi הרחיק הסיכוך מן הדפנות - לאו בגבהה קאמר, אלא במשכה: פסולה - דאויר פוסל בשלשה אפילו מן הצד, ומכאן אני אומר ומפרש הא דאמרינן שבסכך פסול מן הצד אמרינן דופן עקומה להכשיר עד ארבע אמות היינו דחשבינן לסכך כאילו מן הדופן, ונעקם ונכפף למעלה, ובאוירה ליכא למימר הכי, ואיני מפרש רואין את הדופן כאילו הוא עקום והולך תחת הסכך פסול ומגיע לסכך כשר, ומוציא את הפסול מן הסוכה דאם כן גם גבי אויר נמי נימא הכי: ||

media type="file" key="sukkah audio worksheet 12 a 17a  for quiz also listen from minute 14.mp3" width="240" height="20" ||

||
 * תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א

The order of kiddush beit shamai and beit hilel ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א מזגו לו כוס ראשון בית שמאי אומרים מברך על היום ואחר כך מברך על היין ובית הלל אומרים מברך על היין ואחר כך מברך על היום: גמרא תנו רבנן דברים שבין בית שמאי ובית הלל בסעודה בית שמאי אומרים מברך על היום ואחר כך מברך על היין מפני שהיום גורם ליין שיבא וכבר קידש היום ועדיין יין לא בא ובית הלל אומרים מברך על היין ואחר כך מברך על היום מפני שהיין גורם לקידוש שתאמר דבר אחר ברכת היין תדירה וברכת היום אינה תדירה תדיר ושאינו תדיר תדיר קודם והילכתא כדברי בית הלל ||

media type="file" key="pesachim audios kiddush reasoning for each.mp3" width="240" height="20" || || מאי דבר אחר ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א מאי דבר אחר וכי תימא התם תרתי והכא חדא הכא נמי תרתי נינהו תדיר ושאינו תדיר תדיר קודם ||
 * תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א

media type="file" key="pesachim audios kiddush why beis hilele gives 2nd reason.mp3" width="240" height="20" ||

|| Bat Kol and Torah is not in heaven ||  ||   ||   ||   ||  תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א
 * תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א

והלכה כדברי בית הלל פשיטא דהא נפיק בת קול איבעית אימא קודם בת קול ואי בעית אימא לאחר בת קול ורבי יהושע היא דאמר אין משגיחין בבת קול

תוספות פסחים דף קיד/א דאמר אין משגיחים בבת קול - וא"ת מאי שנא דקי"ל כבת קול דב"ה ולא קי"ל כב"ק דרבי אליעזר וי"ל דהכא ב"ה הוו רובא אלא דב"ש מחדדי טפי אבל התם דב"ק היה כנגד רבים לא קי"ל הכי ובת קול לא יצתה אלא לכבודו כדקאמרינן התם מן השמים יוכיחו

תלמוד בבלי מסכת בבא מציעא דף נט/ב וזה הוא תנור של עכנאי מאי עכנאי אמר רב יהודה אמר שמואל שהקיפו דברים כעכנא זו וטמאוהו תנא באותו היום השיב רבי אליעזר כל תשובות שבעולם ולא קיבלו הימנו אמר להם אם הלכה כמותי חרוב זה יוכיח נעקר חרוב ממקומו מאה אמה ואמרי לה ארבע מאות אמה אמרו לו אין מביאין ראיה מן החרוב חזר ואמר להם אם הלכה כמותי אמת המים יוכיחו חזרו אמת המים לאחוריהם אמרו לו אין מביאין ראיה מאמת המים חזר ואמר להם אם הלכה כמותי כותלי בית המדרש יוכיחו הטו כותלי בית המדרש ליפול גער בהם רבי יהושע אמר להם אם תלמידי חכמים מנצחים זה את זה בהלכה אתם מה טיבכם לא נפלו מפני כבודו של רבי יהושע ולא זקפו מפני כבודו של רבי אליעזר ועדיין מטין ועומדין חזר ואמר להם אם הלכה כמותי מן השמים יוכיחו יצאתה בת קול ואמרה מה לכם אצל רבי אליעזר שהלכה כמותו בכל מקום עמד רבי יהושע על רגליו ואמר לא בשמים היא מאי לא בשמים היא אמר רבי ירמיה שכבר נתנה תורה מהר סיני אין אנו משגיחין בבת קול שכבר כתבת בהר סיני בתורה אחרי רבים להטות אשכחיה רבי נתן לאליהו אמר ליה מאי עביד קודשא בריך הוא בההיא שעתא אמר ליה קא חייך ואמר נצחוני בני נצחוני בני Baba Mezi'a 59b and this was the oven of 'Aknai.

__ 1 Why [the oven of] 'Aknai? — Said Rab Judah in Samuel's name: [It means] that they encompassed it with arguments2 as a snake, and proved it unclean. It has been taught: On that day R. Eliezer brought forward every imaginable argument,3 but they did not accept them. Said he to them: 'If the //halachah// agrees with me, let this carob-tree prove it!' Thereupon the carob-tree was torn a hundred cubits out of its place — others affirm, four hundred cubits. 'No proof can be brought from a carob-tree,' they retorted. Again he said to them: 'If the //halachah// agrees with me, let the stream of water prove it!' Whereupon the stream of water flowed backwards — 'No proof can be brought from a stream of water,' they rejoined. Again he urged: 'If the //halachah// agrees with me, let the walls of the schoolhouse prove it,' whereupon the walls inclined to fall. But R. Joshua rebuked them, saying: 'When scholars are engaged in a halachic dispute, what have ye to interfere?' Hence they did not fall, in honour of R. Joshua, nor did they resume the upright, in honour of R. Eliezer; and they are still standing thus inclined. Again he said to them: 'If the //halachah// agrees with me, let it be proved from Heaven!' Whereupon a Heavenly Voice cried out: 'Why do ye dispute with R. Eliezer, seeing that in all matters the //halachah// agrees with him!' But R. Joshua arose and exclaimed: 'It is not in heaven.'4 What did he mean by this? — Said R. Jeremiah: That the Torah had already been given at Mount Sinai; we pay no attention to a Heavenly Voice, because Thou hast long since written in the Torah at Mount Sinai, After the majority must one incline.5 __ R. Nathan met Elijah

__ 6 and asked him: What did the Holy One, Blessed be He, do in that hour? — He laughed [with joy], he replied, saying, 'My sons have defeated Me, My sons have defeated Me.' It was said: On that day all objects which R. Eliezer had declared clean were brought and burnt in fire.7 __ ||

media type="file" key="pesachim avei 2011 kidush and bas kol addendum correction.mp3" width="240" height="20"

media type="file" key="pesachim avei 2011 kidush and bas kol reading practice only.mp3" width="240" height="20"

media type="file" key="pesachim avei 2011 kidush and bas kol.mp3" width="240" height="20" ||  || משנה ||  ||   ||   ||   || תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א משנה
 * תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/א

הביאו לפניו מטבל בחזרת עד שמגיע לפרפרת הפת הביאו לפניו מצה וחזרת וחרוסת ושני תבשילין אף על פי שאין חרוסת מצוה רבי אליעזר )בן( ]ברבי[ צדוק אומר מצוה ובמקדש היו מביאין לפניו גופו של פסח : ||  ||   || אמר ריש לקיש זאת אומרת מצות צריכות כוונהt and to eat or not to eat a kezyis for karpas ||   ||   ||   ||   ||  תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/ב אמר ריש לקיש זאת אומרת מצות צריכות כוונה כיון דלא בעידן חיובא דמרור הוא דאכיל ליה בבורא פרי האדמה הוא דאכיל ליה ודילמא לא איכוון למרור הלכך בעי למהדר לאטבולי לשם מרור דאי סלקא דעתך מצוה לא בעיא כוונה למה לך תרי טיבולי והא טביל ליה חדא זימנא ממאי דילמא לעולם מצות אין צריכות כוונה ודקאמרת תרי טיבולי למה לי כי היכי דליהוי היכירא לתינוקות וכי תימא אם כן לישמעינן שאר ירקות אי אשמעינן שאר ירקות הוה אמינא היכא דאיכא שאר ירקות הוא דבעינן תרי טיבולי אבל חזרת לחודא לא בעי תרי טיבולי קמשמע לן דאפילו חזרת בעינן תרי טיבולי כי היכי דליהוי ביה היכירא לתינוקות ועוד תניא אכלן דמאי יצא אכלן בלא מתכוין יצא אכלן לחצאין יצא ובלבד שלא ישהא בין אכילה לחבירתה יותר מכדי אכילת פרס תנאי היא דתניא רבי יוסי אומר אף על פי שטיבל בחזרת מצוה להביא לפניו חזרת וחרוסת ושני תבשילין ואכתי ממאי דילמא קסבר רבי יוסי מצות אין צריכות כוונה והאי דבעינן תרי טיבולי כי היכי דתיהוי היכירא לתינוקות אם כן מאי מצוה
 * תלמוד בבלי מסכת פסחים דף קיד/ב

||



media type="file" key="pesachim karpas full review 2012.mp3" width="240" height="20"

media type="file" key="pesachim avei 2012  B proof of Reish lakish that Mitzvot require kavana vechi teima and some  basic words.mp3" width="240" height="20"media type="file" key="pesachim avei 2012    A  proof of Reish lakish that Mitzvot require kavana - just the proof.mp3" width="240" height="20" ||  ||